D-vitamin

Tillbaka till Vitaminer

Funktioner
Vitamin D påverkar en rad viktiga funktioner i ett tretiotal organ bland annat skelettet och tarmarna. Man vet mycket om 1,25(oh)2D3 men man vet nästan inget om 24,25(oh)2D3. Det man har kommit fram till är att dessa två på något sätt är viktiga för att alla funktioner hos D-vitamin ska kunna utnyttjas. Vitaminet används för att reglera fosfat och kalciumnivåerna i blodet. Denna reglering sker genom att kroppen tar upp mer kalcium och fosfat från tarmen, att kroppen frisätter kalcium från vårt skelett eller att njurarna ökar absorptionen. Detta är en viktig process i kroppen då det behövs en tillräckligt hög nivå fosfat och kalcium i blodet annars sker det ingen mineralisering av skelett och tänderna.

Kemisk uppbyggnad
Provitamin kommer från olika substanser och omvandlas till vitaminer i kroppen. I fallet med vitamin D är det tvärt om. Det är D-vitamin som kommer in i kroppen där det omvandlas till provitamin D. Vitamin D och kalciferol är samlingsnamn för olika sterolderivat som är likartat uppbyggda. De två kalciferolerna, ergokalciferol (vitamin D2), och kolekalciferol (vitamin D3) är de två D-vitaminer som vi fokuserar på eftersom att de är de enda som är intressant ur näringssynpunkt. Vitamin D2 har vegetabiliska ursprung medan Vitamin D3 har animalsikt ursprung. Kolesterol är ett viktigt förstadium till 7-dehydrokolesterol och precis som vitamin D2 är de steroler med dubbelbindning mellan kolatomerna nummer 5 och 6. Denna precisa placering gör att ljus vid vissa specifika UV-våglängder kan absorberas. Vitaminet bildas därför vid UV- bestrålning. Även om UV-strålningen behövs för att vitaminet ska bildas kan det ha negativa effekter. Det kan bland annat bildas biprodukter som lumisterol och takysterol som är giftiga.

Absorption och omsättning
Vitamin D absorberas i tunntarmen. Därifrån förs det vidare ut i lymfsystemet i kroppen till blodet. Därifrån skickas det vidare till levern. Vitamin D3 som bildas med hjälp av UV-strålarna förs med blodprotein till levern där de lagras. Omsättningen av vitamin D påbörjas sen i levern. I vitamin D3 (kolekalciferol) tillförs sen ett enzym med en hydroxylgrupp så att 25-hyrdroxikolekalciferol bildas. Detta ämne transporteras sen till njurarna. Ämnet kan sen bindas till kolatom 1 eller 24 och bilda 1,25 och 24,25-dihydroxikolekalciferol som vidare transporteras med blodet till olika organ. I organen är det främst 1,25(oh)2D3 som binds till cellernas kärna eller membran. Vitamin D2 från maten antas ha motsvarande omsättning i kroppen.

D-vitaminbrist
Om man inte får tillräcklig med vitamin D kan man få rakitis som även är kallad engelska sjukan. Man får sjukdomen om man inte får i sig tillräckligt mycket med D-vitamin i maten, om man får för lite solljus eller om omvandlingen i kroppen blir rubbad eller upptagningsmekansimen i mottagarcellen blir störd. Får barn brist på D-vitamin kan de få rakitis som gör att de får deformerade skelettdelar. Får vuxna Vitamin D-brist så kan sjukdomen osteomalaci utvecklas och det innebär att skelettbenen mjukas upp. Man får båda sjukdomarna eftersom att kalcium och fosfat inte lagras in i benvävnaden lika mycket som egentligen behövs.

Rekommendationer och D-vitamin i mat
Rekommendationerna säger att barn över två till vuxna i sextioårsåldern behöver 7,5µ om dagen medan barn under 2 och vuxna över 60 behöva 10µ om dagen. Det är extra viktigt för spädbarn att få i sig tillräckligt med vitamin D så att de kan utveckla sina tänder ordentligt. De ska enligt rekommendation få ett tillskott på 10µ per dag. Anledningen är att det kanske inte är tillräckligt med D-vitamin i mammans modersmjölk om hon ammar själv. Modersjölksersättningen är redan berikad med vitamin D sedan 1968 för att barnen ska få tillräckligt med vitamin D. Vitamin D finns inte i så många matvaror. Det få som finns förekommer nästan enbart i de animaliska livsmedlen. I feta fiskar finns det mycket vitamin D likaså i fiskleverolja.

Tillbaka till Vitaminer

Källor
Näringslära för högskolan/vitamin D (5:e upplagan)

http://www.alternativmedicin.se/sok/Vit-016.html

Bildkälllor
Bild 1: Foto av André karlsson

Bild 2: http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Ergocalciferol.png

Bild 3: http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Cholecalciferol.png

Bild 4: Egen tabell av André Karlsson