Proteiner

Inledning
Ett av våra fem näringsämnen är proteiner. Proteiner är något alla människor behöver. De behövs för att kroppens celler och vävnader ska kunna förnyas. Protein finns inte bara i oss människor utan även i alla djur och växtceller. Protein finns i vävnaderna och i cellväggarna hos växter samt i människors blodplasma. Själva gruppen proteiner är mycket mer komplicerad än något av de andra näringsämnena. Det är ett ämne som har många viktiga funktioner för oss och för växter. Det är strukturen på proteiner som är mycket mer komplicerad än vad övriga näringsämnena har. Vi måste få i oss proteiner för att vi ska överleva, det kom man fram till redan i början av 1800-talet. Forskare testade då på hundar om det var möjligt för hundarna att leva om de bara åt olivolja och socker. Resultatet blev tydligt, hundarna dog. Efter försöket drog man slutsatsen att djuren behövde protein för att överleva. Vissa proteiner anses därför vara essentiella (livsnödvändiga). De proteiner som finns i kroppen bildas utifrån olika aminosyror. För att kunna bilda alla proteiner som finns behövs det 20 olika aminosyror. Trots att det finns så många aminosyror kan kroppen inte bilda allt protein som vi behöver för att överleva på egen hand, därför måste åtta av de tjugo aminosyrorna tillföras genom maten vi äter. På grund av detta måste vi tillföra dessa åtta aminosyror till vår kropp och det gör vi genom kosten. Det behövs alltså dessa åtta aminosyror från maten för att de nödvändiga proteinerna ska bildas i kroppen. Dessa åtta aminosyror är därför livsnödvändiga. I kroppen har proteinerna många olika uppgifter beroende på hur de är sammansatta. Vissa proteiner hjälper till att transportera näringsämne, andra hjälper till att skydda kroppen från virus och bakterier och några gör så att våra muskler spänns och hjälper till vid celldelningen. Proteiner är viktiga för vår uppbyggnad och finns med i vårt DNA. Med dagens forskning kan man studera detta närmre och till och med använda det som hjälp i vissa situationer, man kan bland annat koppla släktband mellan familjer och polisen kan använda det som bevismaterial. Proteiner är som sagt en komplicerad grupp men vi ska försöka klargöra lite om hur det ser ut, hur det fungerar och varför vi behöver det.

Uppbyggnad (Kemisk)
I kroppen finns det upp mot ett par hundra tusen olika proteiner. Anledningen är att många proteiner ändrar sin struktur strax efter att de blivit sammansatta. Proteiner, till skillnad från många andra näringsämnen, har en mycket komplicerad struktur. Proteiner är flera sammansatta aminosyror i olika speciella led och kombinationer och ser mycket olika ut. Det är därför det är svårt att beskriva hur protein ser ut kemiskt. Man kan förklara hur olika steg kan se ut men först ska vi titta på aminosyror för de är lättare att beskriva.

Aminosyror
Det finns 20 olika aminosyror i kroppen vissa kan bildas i kroppen och andra måste tillföras via kosten. En aminosyra innehåller kol, väte, syre och vissa innehåller även kväve eller svavel. Strukturen för aminosyror ser ut enligt följande:

R står i denna strukturformel för sidogruppen i aminosyran. Alla 20 aminosyror har olika sidogrupper men generellt ser formeln ut så här. Sidokedjan skiljer sig mycket mellan olika aminosyror, allt från glycin som endast har en väte (H) molekyl, till en lång kolkedja som exempelvis lysin. De olika funktionerna hos aminosyrorna sitter i sidokedjan. Sidokedjan avgör även vilka egenskaper aminosyran kommer att få, vilket pH värde den får, om den får hydrofila eller hydrofoba egenskaper samt laddningen på aminosyran. För att proteiner ska bildas måste flera aminosyror sättas samman. Aminosyrorna sätts samman genom att två aminosyror slås ihop och vatten bildas och försvinner (en så kallad kondensationsreaktion). Sammanslagningen måste ske mellan de delar som innehåller väte (H) och syre (O) för att H2O (vatten) ska bildas. Föreningen mellan de två aminosyrorna sker därför mellan den ena aminosyrans COOH grupp och den andra vid den andra aminosyrans NH2 grupp. Sammanslagningen blir följande CONH + H2O som kondenseras. Om två aminosyror sätts samman bildas det en dipeptid. Kopplas tre ihop bildas en tripeptid. Kopplas fler än tio ihop bildas en polypeptid men det har fortfarande inte bildats något protein. För att ett protein ska bildas måste fler än 50 olika aminosyror slås ihop. Det låter kanske mycket men i vissa proteiner finns det flera tusen olika sammansatta aminosyror som bildar ett enda protein.

Proteiner
Proteinerna har olika så kallade rymdstrukturer (fyra stycken). Den första strukturen är primärstrukturen i den ser man ordningsföljden av aminosyrorna i proteinet. I den andra strukturen (sekundärstrukturen) ser man om det är ett spiralformat eller veckat protein. Efter den andra strukturen kan proteinet formas ytterligare beroende på vilka egenskaper aminosyrorna har och detta kallas tertiärstruktur. Många proteiner är ännu mer komplicerade finns det även en kvartärstruktur. Proteiner består ofta av många sammanslagna polypeptider och det är denna sammanslagning som kvartärstrukturen beskriver. Det är formen på proteinet i dessa rymdstrukturer som bestämmer vilken uppgift proteinet har för vår kropp.

Essentiella aminosyror
Kroppen kan själv tillverka en del aminosyror men inte alla. Det finns 20 stycken aminosyror. Åtta av dessa tjugo kan kroppen inte producera på egen hand (ibland säger man att de essentiella aminosyrorna är nio stycken). Det gör att vi måste få i oss dessa aminosyror på något annat sätt och det får vi genom kosten. Växter har inte detta problem utan de kan själv producera alla tjugo aminosyrorna men för människor och djur måste de sista åtta tillföras med kosten. Anledningen till att kroppen inte klarar av att producera alla aminosyrorna själv är att det saknas viktiga komponenter för att bilda de sista aminosyrorna.

Det finns åtta essentiella aminosyror vi behöver få i oss genom maten vi äter men några av dessa åtta essentiella aminosyrorna kan faktiskt bildas i kroppen. Problemet är bara att om detta ska ske måste aminogruppen överföras och oftast saknas det molekyler som binder aminogruppen. För att aminogruppen ska bindas måste det oftast tillföras aminosyror och det får vi genom kosten. Aminosyrorna brukar delas in i tre grupper beroende på deras förmåga att bildas i kroppen. Den första gruppen är de icke essentiella aminosyror, dessa bildas i kroppen utan hjälp av andra. Den andra gruppen är semiessentiella aminosyror, dessa behöver en annan aminosyra för att den ska syntetiseras. Den tredje gruppen är essentiella aminosyror och de måste vi tillföra med kosten.

Funktioner
Proteiner har många olika funktioner i vår kropp. De används till en rad olika processer i kroppen men även de enskilda aminosyrorna kan ha påverkan på vår kropp. Eftersom att en enskild aminosyrorna och proteinerna har väldigt olika egenskaper kan vi delar upp dessa i två grupper, proteinernas funktioner och aminosyrornas funktioner. Eftersom att proteiner är ett av de ämnen som påverkar mest i vår kropp kommer jag inte att förklara vad alla proteiner och aminosyror gör. För att förstå hur många proteiner det finns kan jag säga att människans arvsmassa kodar för ungefär 30 000 olika sorters protein.

Aminosyrornas funktioner
Aminosyrornas viktigaste funktion, det är även den de flesta känner till, är att de tillsammans med andra aminosyror bildar proteiner. Olika kombinationer av olika aminosyror kodar för olika protein. Aminosyrorna behöver dock inte bindas sammans och bilda ett protein för att de ska påverka kroppen utan enskilda aminosyror har olika funktioner i kroppen. Exempel på fyra aminosyror som är viktiga för kroppen är histidin, fenylalanin glycin och leucin.

Histidin
Histidin är en aminosyra som det finns mycket av i hemoglobinet (i blodet). Låga halter av histidin och brist av aminosyran kan leda till blodbrist. Histidin påverkar inte bara blodet utan även matsmältningen genom att öka produktionen av magsyra. Det kan omvandlas till ett signalsubstans till det autonoma nervsystemet (det funktioner vi inte kan påverka såsom andning och blodcirkulation). Histidin tillhör en av de åtta aminosyror som är essentiella och måste tillföras via kosten.

Glycin
Glycin är den aminosyra som är enklast uppbyggd. Glycin fungerar som ett förstadie till syntes av olika ämnen som exemeplvis kreatin. Kreatinet i sin tur har en stor påverkan på musklernas energiomsättning. Inom livsmedelsindustrin kan glycin användas som smakförstärkare och surhetsreglerande medel.

Leucin
Leucin är en aminosyra som tillsammans med två andra aminosyror påverkar insulinutsöndringen i kroppen. Insulinet i sin tur har påverkan på andra aminosyror genom att det gör så att musklerna kan ta upp nya aminosyror. Leucin är också en essentiell aminosyra som måste tillföras via kosten.

Fenylalanin
Fenylalanin är en essentiell aminosyra som måste tillföras via kosten. Fenylalanin har derivat där en hydroxylgrupp tillförs. Dessa är tyrosin och tryptofan. Dessa tre aminosyror hjälper till att bilda adrenalin och noradrenalin som är två viktiga ämnen för vårt centrala- och autonoma nervsystem. Dessa aminosyror bildar även dopamin som är ett ämne som används i nervcellerna för att de ska kunna skicka signaler till andra celler. I kroppen kan normalt tyrosin bildas ur fenylalanin men det finns en sjukdom som kan göra så att denna omvandling inte fungerar vilket inte är helt ovanligt. Får man denna sjukdom blir även tyrosin en essentiell aminosyra eftersom att den inte kan bildas i kroppen.

Andra aminosyror behövs för att bilda signalsubstans till nervsystemet, vissa påverkar vår sömn, aptit med mera medan andra hjälper till att bilda gallsalter. Vi kan alltså se att enskilda aminosyror är viktiga för kroppen, både de som tillverkas i kroppen och de som vi måste tillföra via kosten.

Proteiners funktioner
Proteiner har många olika funktioner i kroppen. De bygger muskler, de hjälper till vid bildning av DNA och mycket mer. Proteiner har olika uppgifter beroende på vad det är för slags protein. Många av proteinerna är dessutom livsnödvändiga för vår existens. Vår arvsmassa kodar för 30 000 olika protein men man anser att det finns mer än hundra tusen olika proteiner i kroppen. Alla dessa har självklart inte samma uppgift så därför ska vi se på lite olika exempel på vad proteinerna kan göra.

Enzymprotein
I kroppen finns det mängder av enzym eftersom enzymerna bara är specificerade för att utföra en särskild uppgift. Många av enzymerna i kroppen består av olika proteiner som då kallas enzymproteiner. I kroppen känner man till lite fler än 4000 olika enzymer och av dessa är nästan alla uppbyggda av proteiner. Utan protein hade därför många reaktioner i kroppen inte kunnat ske. Enzymer har bland annat som uppgift att spjälka näringsämnen. I vår kropp har enzymer en viktig uppgift, att hjälpa till att bygga upp nytt DNA. Ett enzymprotein är Trypsin. Trypsin är ett enzym som hjälper till vid matspjälkning i tunntarmen.

Transportprotein
I kroppen finns det proteiner i vår blodplasma. Syre transporteras i blodet med hjälp av hemoglobin och därför skulle vi kunna kalla det ett transportprotein. Andra transportprotein transporterar näringsämnen till olika delar av kroppen eller så transportera de ut nedbrytningsprodukter eller restprodukter. Transportproteinerna fungerar genom att de bara binder speciella substanser och sen transporterar den speciella substans som den klarar av att binda. Exempel på transportprotein är lipoproteiner. Dessa har som uppgift att transportera fett till olika delar av kroppen. Ett annat transportprotein är transferrin som transporterar det så viktiga järnet ut i vår kropp.

Hormon
Ett flertal hormoner består av olika proteiner. Dessa protein behöver ofta bara förekomma i en mycket liten mängd för att de ska göra nytta. Några exempel på hormoner som är uppbyggda av proteiner är insulin och tillväxthormon. Tillväxthormon påverkar de egna cellernas tillväxt eller tillväxten på andra celler. Hormon har ofta som uppgift att starta eller stoppa olika enzymers processer i kroppen. Insulin är ett hormon som bildas i vår bukspottkörtel. Insulinet används för att sänka blodsockerhalten i blodet. Insulinet gör att kroppens olika celler har lättare för att ta upp mer socker från blodet. Insulinet har även en annan effekt, det minskar produktionen av glukos eftersom att glukosen (sockret) som kommer in via födan används i stället för att nytt ska behöva produceras.

Strukturprotein
Strukturprotein har som uppgift att hålla samman och stödja olika ämnen i kroppen. Hår är ett exempel på något som innehåller strukturprotein. Kreatin, kollagen och elastin är exempel på olika strukturproteiner. Kreatin finns främst i hud och hår, elastin i hud och kollagen finns i vår benvävnad samt våra bindningsvävnader i kroppen

Övriga proteiner
Det finns kanalprotein och de fungerar ungefär som transportprotein. De transporterar ämnen i kroppen. Kontraktila proteiner är de proteiner som gör att vi kan använda musklerna. Deras uppgift är att göra så att muskeln drar ihop sig och sträcker ut sig.

Förrådsprotein fungerar som förråd. Ett exempel på ett förrådsprotein är myoglobin som frisätter eller binder syre vid behov.

Försvarsproteiner fungerar som ett skydd mot främmande bakterier och skadliga organismer. Därför kan man säga att proteiner behövs i vårt immunförsvar.

Receptorprotein finns i cellerna och utanför cellerna. Det är detta protein som gör att cellen kan kommunicera med resten av kroppen och inom den enskilda cellen. Som ett exempel finns det så kallade insulin receptorer. Det är de som säger till cellen att den ska ta upp glukos då receptorproteinet reagerar på att insulin bildas.

Proteiner är även mycket viktiga för vår uppbyggnad i kroppen. Proteinsyntesen i kroppen är när aminosyror kopplas samman i en bestämd ordning som vårt DNA har lagrat. Det som händer är att DNA- molekylen kopieras och en kopia bildas (mRNA). mRNA skickas sen vidare till ribosomerna. Där blir informationen avläst och en ny kopia bildas. Till hjälp här finns det tRNA som säger till när aminosyrorna ska sluta bindas och processen är klar.

Nerbrytning och absorption
Proteinet börjar påverkas under matsmältningen i magsäcken. Saltsyran som finns här gör att proteinernas egenskaper förändras på grund av en pH förändring. Anledningen till att förändringen i strukturen sker är för att enzymerna lättare ska kunna utföra sitt arbete. Kroppen tar upp fria aminosyror till blodet på grund av två anledningar. Den första är för att kroppen måste ta upp protein som fria aminosyror för att sen kunna byggas ihop till nytt protein igen. Den andra anledningen är att den fungerar som en skyddsåtgärd för kroppen. Om man skulle få i sig något farligt protein (något som vi inte har i kroppen) kan det inte delas och tas upp och eventuellt skada vår kropp eftersom att det inte finns några enzymer som kan spjälka proteinet. Det som annars kan hända om man får i sig ett ”främmande” protein är att man kan drabbas av allergiska reaktioner. Det finns dock ett undantag då kroppen kan ta upp aminosyror som sitter ihop och det är när små barn får modersmjölk från mamman. I detta fall kan sammansatta aminosyror tas upp av barnet utan att spjälkas (bara en kort tid efter födseln) vilket det gör att barnet får skydd av mammans infektionssystem.

Efter att magsyran har ändrat strukturformeln på proteinerna blir det mycket lättare för enzymerna att spjälka proteinerna till aminosyror. I magsäcken finns pepsiogen och i kontakt med magsaften bryts delar av från pepsiogenet och det bildas pepsin som är ett enzym som spjälkar många olika bindningar hos protein. Andra enzymer som spjälkar protein är trypsin, kymotrypsin, elastas och karboxylpeptidas som finns i tunntarmen samt aminpeptidas och dipetidas som också finns i tunntarmen men i borstbrämet. Enzymen spjälkar olika specifika bindningar i proteinerna. I samband med måltider, speciellt måltider som innehåller mycket protein utsöndras hormonet gastrin som gör att fler enzymer blir aktiva och kan spjälka mer proteiner. Hur konstigt det än låter så stimulerar våra sinnesintryck utsöndringen av gastrin känner vi lukten av mat eller smakar mat ökar utsöndringen och då även spjälkningen av proteiner.

Efter spjälkningen i magsäcken transporteras proteinet till tunntarmen. Här höjs pH- värdet och proenzym utsöndras och aktiveras för att spjälka proteinerna ytterligare. I tunntarmen delas peptiderna till oligopeptider, dipeptider samt fria aminosyror. De delar av proteinerna som fortfarande inte blivit fria aminosyror spjälkas i borstbrämet i tunntarmen till fria aminosyror. Efter att proteinerna spjälkats till fria aminosyror eller till korta peptidenheter tas de upp med hjälp av en aktiv transport som är beroende av natrium. Det är via denna transport som de fria aminosyrorna tar sig till blodet för vidare transport. Vissa aminosyror kan även transporteras direkt till portådersystemet för att transporteras till levern.

Omsättning av proteiner
I kroppen sker det ständigt nybildning och nedbrytning av protein. Enligt forskning som har gjorts har man kommit fram till att kroppen omsätter någonstans mellan 200-300g protein per dag. Eftersom att det rekommenderade dagliga intaget ligger någonstans runt 80-100g om dagen kan vi dra slutsatsen att kroppen måste återanvända mycket av proteinet eftersom att vi i annat fall hade fått proteinbrist ganska snabbt. Omsättningen styrs till största delen av olika hormoner. De aminosyror och korta peptidbindningar som tagits upp i kroppen transporteras med hjälp av portådern eller blodet till levern eller andra platser i kroppen.

Aminosyrapoolen
Proteiner kommer så småningom till den så kallade aminosyrapoolen. Det är ett samlingsnamn för alla fria aminosyror som vi har i kroppen. Det innefattar alla aminosyror som finns i blodet och i vävnaderna. Aminosyrorna som hamnar här kan komma hit på två sätt. Det ena är genom tillförsel av aminosyror med kosten och det andra är genom att bryta ner proteiner i kroppen till fria aminosyror. Anledningen till att ”aminosyrapoolen” finns är för att det är den fungerar som ett lager som har i uppgift att göra så att aminosyrorna räcker till alla de uppgifter de behövs för i kroppen. Egentligen är det fel att kalla allt för ”aminosyrapoolen” detta för att det ger en felaktig bild. Det är snarare så att det finns många olika pooler med olika mycket aminosyror i. Eftersom att olika organ behöver olika mycket skulle man kunna klassa de som egna pooler men helhetsbegreppet blir ändå aminosyrapoolen. Poolerna använder sen aminosyrorna till olika saker, allt från att bilda enzymer till att utvinna energi.

Omsättning
Levern har en viktig roll vad det gäller att förse kroppen med aminosyror. Aminosyror som vi får i oss via födan transporteras till levern för att behandlas där. Levern är det organ där olika proteiner kan bildas genom att olika aminosyror slås samman. Det är i levern som de essentiella aminosyrorna omsätts med ett undantag för de aminosyror som omsätts i muskler och hjärnan (de grenade aminosyrorna omsätts där). De aminosyror som inte är essentiella omsätts på många andra platser i kroppen, ofta i olika vävnader.&nbsp De grenade aminosyrorna som omsätts i musklerna är den största gruppen eftersom att muskulaturen är vår kropps största vävnad. Det innebär att omsättningen blir större här eftersom att det rent logiskt behövs mer energi till något som är större. Antingen tar musklerna upp mer aminosyror eller så bryts det loss aminosyror. Vid svält eller tiden som går mellan stunderna vi äter frisätts aminosyror eftersom att det utsöndras hormon som frisätter aminosyrorna. Ett exempel är kortison. Om musklerna i stället ska binda aminosyror utsöndras insulin som gör att aminosyrorna kan tas upp av musklerna (cellerna).

Till skillnad från fett lagras inte protein i kroppen. Överflödigt protein omsätts inne i kroppen. Det som händer då är att kvävet försvinner från aminosyrorna och det blir en kolkedja kvar. Vissa av dessa kan omvandlas till glukos och sen användas som energi i kroppen. Andra kolkedjor som bildas kan omvandlas till ketonkroppar som också kan användas som energi. Kvävet från aminosyrorna transporteras till levern där de blir till urea (urinämne) och utsöndras i urinen.

Förlust av protein
Om vi nu ska äta ungefär 80-100g protein om dagen måste det ju försvinna en del ur kroppen med och det gör det. Vid omsättningen och under metabolismen bildas det restprodukter. Det är allt från fria aminosyror till digestionsvätskor och liknande. Dessa försvinner med avföring, urinen och celler som försvinner från våra naglar, vårt hår, blod, svett och liknande. När vi tränar förbrukas aminosyror från våra muskler och vi måste tillföra nya för att hålla de i form (underhållsarbete) eller för att bygga större och starkare om vi nu vill göra det.

Kvävebalansen
Eftersom att aminosyror innehåller kväve påverkar även proteinnedbrytningen och proteinbildningen kvävebalansen som vi har i kroppen. Kvävebalansen i kroppen ska helst var jämn och skulle den vara positiv eller negativ, säger det oss att proteinbildningen är större än proteinnedbrytningen eller tvärt om. Om man håller på att växa eller är gravid bildas det mer protein än det bryts ner och då är balansen positiv men skulle man bli sjuk eller liknande bryts mer protein ner än vad som bildas och då blir balansen negativ och det är inte bra. Följden kan bli att kroppen skadas och hamnar i ett trauma. Orsaker som påverkar kvävebalansen är bland annat hur mycket protein kroppen omsätter och hur mycket som återanvänds.

Rekommendationer
Eftersom att kroppen själv tillverkar vissa aminosyror behöver kan man inte få i sig alla 20 aminosyrorna. Därför kan man dela in behovet i behov av aminosyror och behov av protein eftersom att proteinerna är uppbyggda av olika aminosyror i olika sammansättningar. I och med att kroppen inte själv kan tillverka alla aminosyror behöver man därför få i sig mer av vissa än av andra. Ännu har man inte lyckats ta fram hur mycket man behöver av enskilda aminosyror men man vet lite om hur mycket man tros behöva som helhet.&nbsp Behovet varierar mycket beroende på vilken ålder man är i. Spädbarn behöver mycket mer än vad vuxna gör. Man kan säga att ju äldre man blir desto mindre av aminosyrorna behövs. Detta har att göra med att det behövs mer aminosyror för att bygga upp vävnader vid tillväxt än vad det krävs för att underhålla kroppen. Eftersom att man under hela sin barndom ända upp i tonåren växer krävs det alltså mer aminosyror under denna period än vad det krävs efter att vi stannat i växten (när vi blir vuxna). Anledningen är att när vi blivit vuxna behöver vi bara underhålla kroppen. Det finns även andra faktorer som påverka hur mycket aminosyror vi behöver få i oss. Hälsotillståndet är en viktig faktor och skulle man bli gravid behövs det mer protein.

Aminosyror
Det rekommenderade intaget mäts i milligram/kilo kroppsvikt. Det dagliga intaget av de essentiella aminosyrorna ligger på ungefär 504 mg/kg för barn under ett år, 326 mg/kg för barn mellan 1-3 år, cirka 230 mg/kg för barn 9-13 år (lite mindre för tjejer än killar) och ungefär 214 mg/kg för vuxna.

Proteiner
Kroppens dagliga behov av protein motsvarar den mängd som behövs för att täcka kväveförlusterna och näringsbehovet. Precis som med aminosyrorna varierar behovet mycket beroende på ålder. Enligt studier som gjorts har man kommit fram till att vuxna personer behöver ungefär 0,75g protein per kilo kroppsvikt/dag. Detta protein ska vara av bra kvalitet för att kvävebalansen i kroppen ska hållas jämn (med bra protein menas protein av bra kvalitet, det mäts genom att man tar värdet som absorberas delat med intaget*100 och får fram ett procent värde där 100% är bäst). Det gör inget om man någon dag skulle få i sig lite mindre eller en annan dag få i sig lite mer så länge genomsnittsmängden ligger på 0,75g/kilo kroppsvikt/dag. Protein finns mycket i mjölk, animalier, ägg med mera så äter man bara en blandad kost får man i sig tillräckligt mycket protein varje dag. Tränar man mycket så är det bra att öka tillförseln av protein så att musklerna inte bryts ner.

Andelen protein som vi bör få i oss av den totala mängden näring under dagen ligger på mellan 10-20 E%. Precis som för kolhydrater är 1g protein lika med 4kcal. Om vi då jämför med en kost på 2500kcal dagligen så skulle 15 E% motsvara ca 94g protein. Andelen energiprocent skiljer sig lite mellan olika åldrar i livet. För små barn (1/2-1år) bör 7-15 E% komma från protein. När de sen blir lite äldre (mellan 1-2) ligger rekommendationerna på 10-15 E%. För vuxna och äldre ligger det rekommenderade intaget på 10-20 E%.

Proteinbrist
Proteinbrist är mycket ovanligt. Det finns några ärftliga sjukdomar som kan göra att proteinomsättningen inte fungerar som den ska, då oftast orsakad av att något/några enzymer inte fungerar. Detta kan leda till underutveckling, för hög halt ammoniak i blodet vilket kräver vård omedelbart, eller uremi som kräver dialys. Bristsymptom är muskelnedbrytning, trötthet, sämre immunförsvar, förändring av hår och hud, blodbrist med mera. En akut brist går att upptäcka om man ser att det finns låga halter av transtyritin i blodet. Sker försämringen snabbt kan det lätt uppstå en livshotande situation. Det går att äta för mycket protein även om man måste äta stora mängder för att överdosering ska uppstå. Det finns en gräns på 200-300 gram protein om dagen och äter man det några dagar i följd finns det risk för att man får diarré. Har man otur kan ett överskott av protein vara farligt.

Protein i mat
För att man ska få i sig alla olika aminosyror och rätt mängd av dessa krävs det en varierad kost. Äter man bara blandad mat tillgodoser man de behov som kroppen behöver. Protein sönderdelas i kroppen till aminosyror så därför kan man titta på proteinintaget och egentligen strunta i dagliga intaget av aminosyror då den dagliga intaget täcker denna rekommendation bara man äter en varierad kost med protein i. Protein finns olika mycket i olika livsmedel de finns faktiskt i nästan alla livsmedel bortsett från rena kolhydratkällor samt matoljor (utgörs av fett). De stora grupperna som innehåller mycket protein är kött och mjölkprodukter. Det finns även andra livsmedel med mycket protein i och det är bland annat baljväxter, fågel och ägg. Ost och sojamjölk är ytterligare två produkter som innehåller mycket protein. Eftersom att aminosyror inte finns i alla livsmedel bör man äta varierat för att få i sig tillräckligt av de olika. Av vårt totala proteinintag kommer ungefär 30 % från kött, (räknar man med alla animalier som ägg, kött fisk med mera går procenten upp till cirka 40 %), ungefär 25 % är från mjölkprodukter och från spannmål och bröd får vi lite mindre än 25 %.

Källor
http://www.ne.se/lang/proteiner

Näringslära för högskolan/proteiner (5:e upplagan)

Kemi i samhället/ Proteiner

http://www.halsosidorna.se/Proteiner.htm

http://www.ne.se/lang/essentiella-aminosyror

http://www.vitaviva-info.com/sv/content/view/full/817

http://www.ne.se/lang/kreatin

http://www.ne.se/lang/aminosyror

http://www.ne.se/lang/proteiner

http://www.slv.se/sv/grupp1/mat-och-naring/vad-innehaller-maten/protein/

http://www.ne.se/lang/proteinomsättning

Bildkällor
Bild 1: Foto av André Karlsson

Bild 2: Egen tabell av André Karlsson

Bild 3:http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Histidine_simple.png

Bild 4:http://commons.wikimedia.org/wiki/File:L-phenylalanine-3D-balls.png

Bild 5:http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Creatine2.png

Bild 6:http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Induced_fit_diagram_w._Swe._captions.png

Bild 7: Foto av André Karlsson

Bild 8: Egen tabell av André Karlsson