A-vitamin

Tillbaka till Vitaminer

Funktioner
Vitamin A är en viktig vitamin för kroppen. Vid försök redan i början på 1900-talet fann forskare att vitamin A var nödvändigt för att försöksdjuren de testade på skulle ha möjlighet att föröka sig. Nu vet man att vitamin A behövs för reproduktionsförmågan, synen och för epitelvävnaderna. Epitelceller finns överallt på vår kropp både inuti och utanpå. De är på till exempel huden, vid körtelceller och vid näsan som exempel. Vitamin A är också en viktig del av kroppens immunförsvar.

Vitaminet är en viktig del för ögats näthinna. I den finns 11-cis-retinaldehyd. Det är ett ljuskänsligt ämne och det ingår i stavarna i näthinnan. Ett ämne som liknar detta ingår i tapparna som sitter i ögat. Stavarna påverkar vårt mörkerseende och tapparna påverkar vårt färgseende. För att det ska reagera krävs det ljusenergi och under processen blir det en förlust av vitaminet och därför måste det tillföras hela tiden. Vitaminet hjälper även till med immunförsvaret genom att skydda extra mycket mot allergiska reaktioner och att producera lymfocyter som är en viktig del av immunförsvaret.

Kemisk funktion och uppbyggnad
Vitamin A består av en grupp olika ämnen. Gemensamt för dessa är att alla har någon form av vitamin A-aktivitet. Som vi kan se på strukturformeln så har vitamin A en ringstruktur med 6 kolatomer i (en hexagon) och en kolkedja med dubbelbindningar. All-trans formerna av vitaminet förekommer i livsmedel och det är en form av retinol som är vanligast förekommande och då oftast i förestrad form. Genom försök på olika djur har man kommit fram till att det är All- trans- retinol formen av vitaminet är det som har störst vitaminverkan. Retinol är ett svagt gulaktigt ämne som är kristallbildande. Retinylpalmitrat däremot är en gul olja. Retinoid är termen på alla de vitamin A som finns i naturliga former samt de syntetiska framställd genetisk lika retinolet som kan vara både biologiskt aktivt och oaktivt. Det finns även provitaminer (förstadier) till vitamin A. Provitaminer är ämnen som när de kommer in i människokroppen omvandlas till vitaminer. Det viktigaste provitaminet kan vi hitta i gulröda färgämnen i maten (som kallas karotenoider) och det är β- karoten. β- karoten omvandlas sen till vitamin A i kroppen. Det går att klyva β- karoten på mitten så att det bildas två stycken retinaldehyd molekyler som därefter kan omvandlas till vanligt retinol. Omvandlingen sker i organsimen och det är endast 50 % av allt β- karoten som absorberats som kan omvandlas till retinol.

Absorption och transport
Från maten får vi i oss vitamin A (retinol) som förestrad retinol. Provitaminer är ett annat sätt att få i sig vitaminer på och det får vi främst genom provitaminet β- karoten. Det förestrade retinolet (retinylester) spjälkas i tarmen med hjälp av ett enzym som kommer från bukspottskörteln. Därefter kan retinol absorberas med lite hjälp från miceller från gallan (miceller har egenskaper att lösa ämnen som egentligen inte löser varandra själv, ungefär som vatten och olja). Dessa miceller hjälper även till med att ta upp karoten i intakt form. Äter man kost med fett så är det mycket lättare för kroppen att ta upp karoten men även andra faktorer påverkar upptaget. Det absorberas ca 10-20 % β- karoten men äter man stora bitar råa grönsaker så tros upptaget vara minimalt. Det beror på att proteinet som kareoteinoiderna är bundna till förändras när det utsätts för värme och blir lättare att ta upp. Retinolen förestras och transporteras sen med kylomikroner via blodet och lymfkärlen till levern. Karotenmolekylerna delas i tarmen och antingen reduceras de eller oxiderar de till retinsyra. Syran förestras och transporteras sen på samma sätt som retinol. Den rena retinsyran transporteras däremot direkt med blodet och dess albuminer via portåder till levern. Vitamin A hittar man främst i levern där upp mot 90 % finns, ungefär 400 mg.

A-vitaminbrist
Vitamin A brist kan främst leda till två saker. Den ena är att det kan bildas onormala förhorningar av vissa hudpartier på kroppen. Det händer eftersom att körtelkanalerna kan täppas igen. Det andra är att man kan få nattblindhet vid brist av vitaminet på grund av att det behöver fyllas på vitamin A för att tapparna ska fungera. Det finns även andra saker som kan hända och det är att mag- och tarmkanalen och andningsorganen kan bli störda. Blir ögonen uttorkade kan det leda till olika stadier av xeroftalmi som är en ögonsjukdom. Sjukdomen gör att hornhinnan kan förstöras samt att glaskoppen skadas. Har man otur kan även denna sjukdom leda till blindhet.

Rekommendationer och A-vitamin i mat
Vi bör få i oss ungefär 500-600µg retiolekvivalenter/dag (RE/dag) för att kunna ge ett tillräckligt stort lager i levern. Av vitamin A rekommenderas det ett genomsnitt på 800 RE. Vitamin A finns i stora mängder i lever från olika djur, spenat, grönkål och liknande, ål, morot med mera.I de vegetabilsika livsmedlen finns vitamin A som karoten men i animaliska livsmedel finns det nästan enbart som retinol.

Tillbaka till Vitaminer

Källor
Näringslära för högkskolan/vitamin A

http://www.alternativmedicin.se/sok/Vit-001.html

http://www.halsosidorna.se/AvitaminRetinol.htm

Bildkällor
Bild 1: Egen bild av André Karlsson Bild 2: http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Beta-Carotin.svg Bild 3: http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Retinol.svg   Bild 4: egen tabell av André Karlsson